Archyvas :: Vilkaviškyje - Valentino Juraičio fotoparoda Nadruva. Donelaičio takais
![](/images/6434/19406/aaaanadruva v juraitis333.jpg)
V.Juraičio fotoparoda, pradėjusi kelionę Marijampolės viešojoje bibliotekoje, dabar eksponuojama Vilkaviškio kultūros centre, o vėliau persikels į Mažąją Lietuvą, Kaliningrado sritį Tilžę, (dab. Sovetską), Gastas (dab. Slavską), Ragainę (dab. Nemaną).Gal atsiras vietos ir Vilniaus erdvėse.
Parodos autorius Valentinas Juraitis, ,,Sūduvos" fotoklubo narys, baigęs Marijampolės Rimanto Stankevičiaus (Kapsuko 2 vidurinę ) mokyklą., leidžia žurnalą ,,Vyzdys foto/video". Keleto autorinių fotoalbumų, tarp jų ir ,,Senoji Marijampolė fotografijose" autorius, pastaruoju metu domisi Mažosios Lietuvos tematika, yra parašęs ir išleidęs knygą gidą,,,Karalaučiaus kraštas". Fotografijos apie Nadruvą pasakojimas apie K. Donelaičio gimtinę šiandien ieškant asociacijų su šimtmečiais nugrimzdusia praeitimi.
Fotoparoda - tai pasivaikščiojimas po kaimyninę dabartinę Kaliningrado sritį. Dažniau stabtelėta Nadruvos krašte - tame kampelyje šiapus Priegliaus upės, kuriame lietuvybė išsilaikė ilgiausiai. Nadruva - tai Kristijono Donelaičio žemė.
Europiniame kontekste šio autoriaus darbai yra labiau žinomi apie Magnitkos metalurgus, simbolinės Stalino paminklo perkėlimo fotografijos, šalies provincijos Gurbšilio kaimo, pergyvenančio šiandienos išbandymus vaizdai. Fotografijos yra publikuotos įvairiuose leidiniuose, žurnaluose ,,Ogoniok', Paris match", ,,Time", ,,Geo".
Parodoje nespalvoti peizažai, architektūros fragmentai, tai kas liko iš prūsų, lietuvininkų paveldo. V.Juraitis jau ne vieną dešimtmetį žavėjosi nespalvotosios fotografijos teikiamomis galimybėmis, yra sukūręs serijas apie iškeldinamą kaimą Jonavos rajone, apie Sūduvos kaimo žmonių dvasinę būseną rinkos persidalijimo, turtėjimo ir skurdo fone. Žinomas kaip industrinių peizažų apie ekologijos problemas autorius, kurie ir dabar nepalieka abejingais ne vieną žiūrovą.V.Juraičio darbus yra įsigiję ketas Europos muziejų, fondų ir privačių kolekcijų, taip pat saugoma ir Lietuvos muziejų kolekcijose.
Mažosios Lietuvos ,,Nadruvos" fotografijų serijų autorius pasirenka statiškas kompozicijas, fiksuoja nejudrius daiktus, žaisdamas šviesa ir šešėliais.Šviesos virpėjimas daiktams ir medžiams suteikia nauja gyvybę tarsi stengdamasis nukelti žiūrovą į praeitį.
Praeitis.Štai prūsų Ramovė Bočagi (Piluškstis) kaime Manoma, kad pirmasis prūsų religinis kulto centras Ramovė, buvo įkurtas netoli dabartinės Osokino - Lipovkos gyvenviečių šalia Mamonovo (Bagrationovsko raj.). Daug dėmėsio skirta Tolminkiemiui, kur K.Donelaitis praleido didžiają gyvenimo dalį. Fotografijose užfiksuoti ir kitų raštijos darbininkų išlikę ženklai, ar bent užuominos apie jų buvimą. Tai Abelio Vilio, katekizmų prūsų kalba autoriaus bažnyčia (Romanovo) Pabėčiuose, Martyno Mažvydo palikti ženklai Nemane (Ragainėje). Ir užuominos apie tai, ko jau neišliko.
Nadruva - tai ir savotiška metafora, paslaptingas palyginimas, vaizdinys apie mūsų kalbos šaknis. Čia, šiame krašte, gimę liuteronų kunigai, lietuvių raštijos darbštūs kūrėjai daug nuveikė, kad šiandieninių bruožų įgautų dabartinė lietuvių kalba. Čia buvo puoselėjamas lietuviškas raštas.
Per karą daug vietinių gyventojų žuvo. Likusieji, tarp jų ir lietuvininkai, buvo prievarta iškeldinti į Vokietiją, o jų vietą užėmė naujieji gyventojai iš labiausiai karo nuniokotų Rusijos regionų. Šeštajame dešimtmetyje, kai dauguma lietuvių pradėjo grįžti iš Sibiro lagerių, tremties, jiems buvo draudžiama apsigyventi Lietuvoje. Tai daugeliui kaimyninė Kaliningrado sritis tapo naujaisiais namais.
Įsigilinusiam į istoriją, čia kiekvienas akmuo, kiekviena kalva prabyla ypatinga kalba.
Nadruva šiandien aprėpia keletą Rusijos federacijos Kaliningrado srities rajonų: Nesterovo, Gusevo, Ozersko, Černiachovsko, Nemano ir kt.
.
![](/application/site/themes/default/img/sp.gif)
Komentarai (0)